![](/polopoly_fs/1.692055.1599187887!/image/O77A2879stor.jpg)
Framtidens hållbara transporter i fokus
Tekniken för framtidens miljömässigt hållbara transportsystem finns redan, eller är under snabb utveckling. Nyckeln till framgång blir nu att koppla ihop olika forskningsdiscipliner, hitta rätt affärsmodeller och etablera internationell lagstiftning.
Så kan man sammanfatta den internationella konferens om integrerade transporter som KTH:s transportforskningscentrum ITRL arrangerade i veckan.
Ämnet är superhett. Många letar efter de definitiva lösningarna som kan minska klimatpåverkan från världens transporter. I princip varje dag kan vi läsa om hur ny teknik som självkörande fordon, uppkopplade sensorer och artificiell intelligens kan bidra till lösa de miljömässiga utmaningarna inom transportindustrin.
Men synen inom KTH:s transportforskningscentrum ITRL är att nyckeln till framgång inte handlar om enskilda spetstekniklösningar utan om att ta ett helhetsperspektiv på transportsystemen. Det är i den andan som ITRL organiserade konferensen – för att skapa en internationell mötesplats för forskningen inom området.
– Det är jättekul att vi har lyckats dra samman de 80 främsta i världen inom transportforskning hit till KTH, säger Peter Georén, föreståndare för ITRL. Under de här två dagarna har vi fått se många spännande pågående projekt från forskare, företag och myndigheter. När man får de här aktörerna att komma i kontakt med varandra – det är då magin inträffar.
En av dessa ledande aktörer var Sara Mazur, forskningschef på Ericsson som är en av två industriella partner inom ITRL. Hon framhöll att den pågående digitaliseringen kombinerat med den kommande 5G-tekniken kommer att förändra hela industrilandskapet och att transportsektorn är en av de branscher där möjligheterna är störst för att åstadkomma positiva förändringar för samhället.
– Tekniken tror jag att vi kommer att kunna lösa på ett väldigt bra sätt. Men nyckeln kommer att vara att skapa framtidens affärsmodeller och internationell lagstiftning som stöttar utvecklingen, sa hon.
Scania har varit en huvudpartner i ITRL sedan starten för två år sedan. Claes Erixon, företagets FoU-chef, målade under konferensen upp Scanias scenario för 2030 som ett totalt uppkopplat system där självkörande eller halvautomatiserade fordon styrs från ett bemannat eller virtuellt ”kontrolltorn”.
– Två applikationer som vi kommer att få se relativt snart är autonoma tunga lastbilar i slutna miljöer som gruvor och containerhamnar. Därefter slår den självkörande tekniken igenom för långdistanstransporter på motorväg. För landsvägstransporter ser jag att den nya 5G-tekniken kan stötta snabb och säker kommunikation mellan fordonen så att de kan köra i täta konvojer för att minska luftmotståndet och minska bränsleförbrukningen med upp till tio procent, sa Claes Erixon.
Självkörande bussar i stadsmiljö är knepigare, men kan få ett brett genomslag framför allt i städer med så kallade BRT-system där bussarna har egna dedikerade filer och fungerar nästan som spårvagnar.
– Nästa utmaning är distributionslastbilar i stadsmiljö där det hela tiden dyker upp oförutsägbara hinder i trafikmiljön, sa Claes Erixon.
![](/polopoly_fs/1.692056.1599186860!/image/O77A3071-PGliten.jpg)
Under konferensen medverkade bland annat också forskare från KTH, University of Illinois, Chalmers, Münchens tekniska universitet, Nederländska TU Delft och Nanyangs tekniska universitet i Singapore. Dessutom medverkade företag som Volvo Cars och BMW och myndigheter som Stockholms stad.
Peter Georén berättar att han fått många positiva reaktioner från deltagarna.
– Många säger att det är svårt att hitta den här typen av konferenser och att det är väldigt spännande att vi breddar perspektivet. Traditionen är annars att man är väldigt smal kring ett specifikt ämne. Med de här återkommande konferenserna som vi planerar att hålla vartannat år skapar KTH och ITRL en ny tradition.
Text: Per-Ola Knutas