Geng Yang forskar för att rädda liv
Under de fem år som Geng Yang har varit doktorand på KTH Kista har han främst arbetat med design av ett mikrochip för medicinteknik som troligen är det första i världen som kan mäta fem olika bio-signaler. Snart är Geng färdig doktor i mikroelektronik och nu vill han ge något tillbaka till landet som har gett honom hans forskningsutbildning.
![Geng Yang](/polopoly_fs/1.196350.1599185966!/image/geng%20yang_250.jpg)
Geng Yang kom till Sverige och KTH Kista som ny doktorand år 2006 efter sju års studier på Zhejiang University i hemlandet Kina. Att välja KTH var inte självklart då han hade fått erbjudanden från olika universitet både i USA och Australien men eftersom hans flickvän hade fått en doktorandtjänst på KTH bestämde han sig för att följa i hennes spår och flytta till Sverige.
- Jag tänkte att om jag flyttar till ett annat land kanske jag förlorar henne, så därför bestämde jag mig för att flytta hit, säger han med ett leende.
Idag är han doktorand för professor Li-Rong Zheng på forskningscentret Ipack.
Här i Sverige har Geng njutit mycket av att det inte är lika tätbefolkat som i Kina och av att vara ute i naturen.
- Sverige är ett vackert land. Vi kan njuta av skogar, hav och sjöar här och jag är ofta ute i naturen. Svenskarna är också ett bra folk, de flesta har hög utbildning och är pålitliga. Det är också tryggt här, jag känner ingen som har blivit rånad eller utsatt för något annat brott. Vi jobbar ibland till midnatt här och vi är aldrig rädda när vi går hem.
Efter fem år på KTH har Geng inte många månader kvar och han skriver nu intensivt på sin avhandling i mikroelektronik med inriktning på medicinteknik. Varför han forskar i medicinteknik tycker han är självklart.
- Den mest avancerade tekniken är indelad i två delar. Den ena handlar om vapendesign, till exempel utveckling av missiler och den andra om att rädda människors liv. Jag har valt att rädda människors liv och därför jobbar jag med design av medicinteknik.
Geng har fokuserat sin forskning på att designa ett mikrochip som kan användas för att upptäcka signaler från kroppen som i sin tur kan användas för att påvisa sjukdomar. Med hjälp av den här tekniken är det möjligt att mäta hjärtvågor, hjärnvågor, signaler från muskler och ögon samt kroppstemperatur. Dessa signaler kan läkaren sedan studera i en kurva för att upptäcka sjukdomar hos patienten. Tekniken kan användas både på sjukhus men också utanför utanför kliniska miljöer till exempel i träningslokalen hos en aktiv idrottare.
- Chipet är ett multiparametermikrochip som kan användas på olika områden på kroppen eftersom det kan anpassas till olika tillämpningskrav. Så vitt jag vet ska det också vara världens första lösning för mätning av fem bio-signaler i ett enda chip.
På utsidan är chipet ett par centimeter i kvadrat med Geng förklarar att chipets hjärta, den del som verkligen gör jobbet är väldigt liten. Han tar fram en liten ask ur en låda i sitt skrivbord och visar en liten metallbit som bara är några millimeter stor.
- I den här finns massor av kretsar som man bara kan se med hjälp av mikroskop. Så den är liten men samtidigt väldigt kraftfull och det har tagit oss flera år att utveckla den.
Gengs forskningsgrupp på KTH Kista kämpar hårt för att visa att de är bland de bästa i världen. Och efter flera års hårt arbete tycker han själv att de har nått dit.
- Våra resultat kan jämföras med de världsledande forskningsresultaten inom vårt område. Universiteten i Singapore, Italien, Belgien och Korea är de som ses som de bästa i världen men nu kan även vi konkurrera med dem.
Att vara doktorand handlar mycket om att arbeta självständigt. Geng har periodvis tyckt att det har varit svårt och han har ibland känt sig ensam i sin forskning när han har varit djupt inne i ett smalt ämne .
- När man forskar fokuserar man på ett ämne och studerar det väldigt djupt och ingen annan vet vad det handlar om. Stöter man då på problem finns där ingen som kan hjälpa en. Man måste helt enkelt lösa sina egna problem. Men det är det doktorandstudier handlar om, man stöter på problem och arbetet går ut på att hitta ett sätt att lösa problemen.
Kista med både universitetet och företagen tätt inpå varandra är en miljö som Geng trivs i.
- Det sägs att Kista är norra Europas Sillicon valley och det är faktiskt sant. Här kan man hitta hundratals IT-företag och många av dem är välkända. Inom mitt område kan man hitta till exempel Ortivus, Medtronic och Acreo. Och när både universitetet och företagen finns här blir det mycket ingenjörer på samma plats.
Geng tycker att forskningsmiljön på KTH Kista är bekväm och har bra resurser som underlättar forskningsarbetet.
- Lokalerna och och utrustningen här på KTH Kista är utmärkt. Jag upplever att IT-servicen på universitetet är effektiv och alltid ger snabb respons och hjälp om vi har problem med nätverk eller mjukvara. Internetuppkopplingen är också väldigt snabb och vi har tillgång till IEEE:s databas så att vi kan läsa alla publikationer som finns där.
Flickvännen som Geng åkte till Sverige för är numera hans fru och även hon arbetar fortfarande med forskning på KTH som postdoc. Tillsammans har de en son som är ett år gammal. Men även om Geng har sin familj här och kan njuta av den svenska naturen så längtar han då och då hem till Kina.
- Jag har inte varit i Kina på tre år nu och saknar min familj där. Men jag planerar att bjuda in dem till Sverige på semester så då kommer det att kännas bättre.
Geng har ännu inte bestämt om han ska fortsätta att jobba inom akademin eller industrin efter sin disputation men han är däremot säker på att han vill stanna i Sverige ytterligare en tid.
- Jag vill till att börja med jobba i Sverige. Jag har fått min forskarutbildning här och nu vill jag bidra med någonting och på så vis ge något tillbaka till det här landet. Men om jag inte lyckas få ett jobb här får vi åka hem till Kina.