Prestige-anslag för att utveckla mediciner och hållbara material
![Porträtt på forskare](/polopoly_fs/1.1354339.1725280171!/image/collage_helena_tobias.jpg)
Den ena bedriver grundforskning inom organisk kemi, den andre forskar inom fiber- och polymerteknologi. Helena Lundberg och Tobias Bensefelt har fått ERC Starting Grants 2024 för projekt inom sina respektive forskningsområden.
Roligt och peppigt! Så beskriver Helena Lundberg , docent inom organisk kemi, känslorna efter beskedet att hon beviljats anslag från Europeiska forskningsrådet (ERC) på 1,5 miljoner euro i hård konkurrens med andra europeiska forskare.
Lundbergs forskningsprojekt syftar till att ta fram metoder för att bryta starka kemiska bindningar på ett hållbart vis. Användningsområdena kan vara inom utvecklingen av mediciner och hållbara material.
– Ett specifikt mål inom projektet är att kunna använda våra framtagna metoder för att förädla och anpassa kolhydrater, aminosyror och peptider för exempelvis läkemedelssyften eller biomaterial, säger hon.
Tanken är att de kemiska omvandlingarna ska ske på ett energieffektivt sätt och utan att processen genererar stora mängder kemiskt avfall.
Nyfikenhetsdriven grundforskning
– Vår strategi för att göra detta är att använda oss av elektricitet för att delvis ersätta kemiska reagens, och att använda metallfria katalysatorer som hela tiden återbildas.
I labbet på KTH som Helena Lundberg leder ligger fokus på nyfikenhetsdriven grundforskning.
– För oss är ny vetenskaplig kunskap ett mål i sig samtidigt som resultaten kan få tillämpningar inom en rad områden. Det skulle till exempel kunna vara framställning av läkemedel, återvinning av plastmaterial eller nedbrytning av långlivade organiska föroreningar.
Tobias Benselfelt , forskare inom fiber- och polymerteknologi, kände efter att hans ansökan beviljats både lättnad och glädje över att kunna fortsätta forska inom sitt område. Projektet är inriktat mot ta fram adaptiva separationstekniker som kan effektivisera framtagandet av biobaserade läkemedel.
Nästa generations membran
Målet är att effektivisera reningsprocessen och med hjälp av ny teknik göra den enklare att optimera.
– Jag och mina kollegor kommer att forska på nanonätverk vars porstorlek eller andra egenskaper kan ändras till följd av olika stimuli. På så sätt kommer vi kunna kontrollera vilka partiklar eller molekyler som tar sig genom nätverken, säger Tobias Benselfelt.
Slutmålet är att använda detta som en dynamisk teknik som går att justera i realtid i en separationsprocess. Men fokus i forskningsprojektet är att bidra med en grundläggande beskrivning av dynamiska nanonätverk för separation av molekyler och partiklar.
– När kunskapen väl är på plats kan tekniken förmodligen användas till många olika separationsprocesser och även inom medicinteknik så som biosensorer och läkemedelsleverans. Min vision är nästa generations membran som styrs av digital infrastruktur.
Text: Christer Gummeson gummeson@kth.se