Visa version
Visa
< föregående
|
nästa >
Jämför
< föregående
|
nästa >
Arbetsschema
Likströmsmotorn och likströmslära
Föreläsning 1
Elektriska och mekaniska storheter, Likströmsmotorn
Kap 1.2 Ohms lag sid 1-5. Kirchhoffs spänningslag sid 1-15, Spänningskällor, emk och klämspänning sid 1-9. Kap 7.1 Elmotordrift inledning, 7.3 Grundläggande elmotorbegrepp
7.4 Likströmsmotorn
U7:2 Modell för likströmsmotorn kopplat till dess märkdata
Övning 1
Kap 1.2 De grundläggande lagarna för likströmskretsar. Ohms lag, Kirchhoffs lagar, Effekten i likströmskretsar, Spänningsdelning, Strömgrening, Potentialbegreppet
Uppgifter se pdf-fil under länk till vänster samt U1:15 Kirchhoffs lagar.
Övning 2
Från Kap 1.3 Några strömkretsteorem avsnitten Tvåpolssatsen, Spänningsekvivalent och Experimentell bestämning av tvåpolsekvivalenten.
Uppgifter se pdf-fil under länk till vänster och uppgifterna Ö1:14, Ö1.15, Ö1:16 från övning 1(om dessa ej är gjorda) U1:19 Tvåpol (tips beräkna först tomgångsspänning och kortslutningsström), U1:20 Tvåpol, U1:27 Yttre krets ansluts till okänd tvåpol
Självstudier 1, rekommenderade hemtal, tips mm
Rekommenderade hemtal: U1:1 Grundläggande likström U1:2 Resistorer, U1:5 Kirchhoffs strömlag, U1:16 Kirchhoffs lagar, U1:13 Strömkretslära, U7:10 Varvtalsreglera med belastning, U1:17, Tvåpol lampa och bilbatteri, U1:24 a) och c), U1:26 Beräkning med och utan tvåpol, U7:7 Likströmsmotor, baskunskap, U7:9 Ström, varvtal och moment, U7:11 Tomgångsprov, momentkonstant, U1:2 Resistorer, U:16 Kirchhoffs lagar, U7:12 PM Likströmsmotor, effektflöde.
Automaträttade uppgifter (Bilda)
Inlämningsuppgifter: 1, 2, 3, 4
Transienta förlopp, elektriska och termiska. Uppvärmning av elmotorer.
Föreläsning 2
Motorns uppvärmning begränsar belastningen.
Kap 1.7 Transienta förlopp och Kap. 7.9 Termiska förlopp
(Se även aktiviteter för föreläsningsanteckningar etc, gäller alla föreläsningar)
Val av elmotor vid varierande last (uppgift på föreläsningsblad)
Övning 3
Grundkretsar med dioder
Kap 3.4 Halvledarkomponenter avsnitt Dioder sid 3-9
Uppgifter se pdf-fil under länk till vänster samt U3:22 Spänning över diod och motstånd, U3:18 Lysdiod med serieresistans, U3:26 Laddning av bilbatteri via likriktare, U3:32 b-d Glättning.
Övning 4
Kap 1.7 Transienta förlopp
Uppgifter se pdf-fil under länk till vänster samt U7:47 Temperaturökning vid plötslig laständring
Självstudier 2, rekommenderade hemtal, tips mm
Rekommenderade hemtal: U1:92 Laddning av kondensator, U1:105 Frihjulsdiod behövs vid brytning av ström i induktiv krets och U1:103 Hur lång tid tar det att ladda kondensator till visst spänningsvärde? U3:14 Diodmodell, U3:25 Helvågslikritare med pulserad inspänning, U1:106 Transienta förlopp.
Automaträttade uppgifter (Bilda)
Inlämningsuppgifter: 5, 6,7, 8
Växelström
Föreläsning 3
Kap 1.4 Sinusformade växelstorheter
På Föreläsningen i sal hålls ingen genomgång. Genomgång finns som videoklipp i föreläsningsfliken till vänster. Videomaterialet är längre än 90 min. På föreläsningstiden i sal besvaras frågor som relaterar till föreläsningsmaterialet. Övningsuppgifter för påföljande övning påbörjas i mån av tid.
Övning 5
Övningsuppgifter i pdf ligger under fliken till vänster.
Kap 1.4 Sinusformade växelstorheter och kap 1.5 Några praktiska tillämpningar, strömkretslagarna i komplex form.
Självstudier 3, rekommenderade hemtal, tips mm
Rekommenderade hemtal: U1:40 Visardiagram innehållande R, C och RL, U1:53 Lysrör med reaktor R+L,P. U1:59 Komplexräkning med siffror och U1:61 Dammsugare + element, strömkomposanterU1:31 Effektivvärde, frekvens, medelvärde (ej likriktat medelvärde), U1:32 Effektivvärden, U1:51 ej g), U1:33 Visardiagram, U1:42 Visardiagram, U1:43 Spole, U1.44 Motor och elradiator,U1:48 spole effektutveckling vid ökad frekvens,U1:81 RLC seriekrets, Kap 1.6 Stationära växelstorheter med annan kurvform än sinus.
Automaträttade uppgifter (Bilda)
Inlämningsuppgifter: 9, 10
Trefas
Föreläsning 4
Likström kontra växelström
Kap 6.2 Trefas. Varför 3-fas och varför 50 Hz, Från enfas till trefas, Definitioner av storheter som ingår, Ekvivalens mellan Y- och D-koppling, Effekten i symmetriska trefassystem.
U6:11 Beräkna grenström och linjeström
Övning 6
Kap 6.2 Trefas avsnitt Att räkna per fas
U6:10 D-och Y-kopplad trefasigt värmeelement, U6:15 Strömsummering. Fler laster i en trefasanläggning och Exempel 7.3 Samma motor kopplad i Y respektive D. Märkspänning och Märkström.
Självstudier 4, rekommenderade hemtal, tips mm
Kap 6.1 Enfas, Kap 6.3 Skyddsjord och jordfelsbrytare
Rekommenderade hemtal: U 6:13 3-fas, U6:16 3-fas, U6:20 Faskompensering för mindre effektförlust
Automaträttade uppgifter (Bilda)
Inlämningsuppgifter: 11, 12
Motordrift. Varvtalstyrning av likströmsmotorer
Föreläsning 5
Kap 3.5 Transistorer avsnitt Den bottnade transistorn sid 3-34, Den strypta transistorn sid 3-34.
Kap 3 Grundkretsar med transistorer, avsnitt Den bipolära transistorn som switch sid 3-43
Kap. 7.6 Kraftelektronik avsnitten Likspänningsomvandlare och Ändring av likspänningsnivån med PWM-modulering sid 7-42
Kap 7.7 Varvtalsstyrning av elmotorer avsnitt Varvtalsstyrning av likströmsmotorer sid 7-49
U7:24 Likströmsmotor, PWM-matning, varvtalsstyrning.
Övning 7
Kap. 7.6 Kraftelektronik avsnitten Likspänningsomvandlare och Ändring av likspänningsnivån med PWM-modulering sid 7-42
U7:43 Acceleration och varvtalsprofil för PM-likströmsmotor, U7:25 Likströmsmotor matad från H-brygga och U7:28 Likströmsmotor + matningsdon
Självstudier 5, rekommenderade hemtal, tips mm
Rekommenderade hemtal: U7:52 Kan likströmsmotorn driva lasten? U7:44 Tröghetsmoment, starttid, U7:26 RI kompensering
Automaträttade uppgifter (Bilda)
Inlämningsuppgifter: 13, 14
Elmotordrift av bilar, energilagring, hållbar utveckling och synkrona system.
Föreläsning 6
Tillståndsdiagram (se pdf-fil under flik Föreläsning 8)
kap 10. Elmotordrift av bilar.
uppgift från tentamen MF1016 120128 om energilagring i kondensator
Övning 8
kap 10. Elmotordrift av bilar.
U10:1-3, U10:7(denna uppgift finns som pdf under flik Övning 10)
Självstudier 6, rekommenderade hemtal, tips mm
Rekommenderade hemuppgifter:
Inlämningsuppgifter: Saknas till detta avsnitt.
Mikrokontrollern
Föreläsning 7
Användningsområden för mikrokontrollers. Utvecklingsystem och målsystem. Högnivåkod kontra maskinkod. Programmering. Ett enkelt program, while-slingor, if-satser. Jämförelse mellan en mikroprocessor och en mikrokontroller.
Kap 9: Mikrodatorn
Övning 9
Kap 9.1 Mikrodatorns beståndsdelar Mikrokontrollerns periferienheter, A/D-omvandling, PWM, Digital in-/ut. Kap 9.3 MET-processorn en mikrokontroller
Uppgifter med enklare C-program
U9.1 kombinatoriskt nät, U9.3 PWM till motor från A/D, U9.6 Start/Stopp av motor
Självstudier 7, rekommenderade hemtal, tips mm
Rekommenderade hemtal: U9.2 Kombinatoriskt nät.
Förbered laboration Mik: Mikrodatorteknik, Experiment med mikrokontroller…
Inlämningsuppgifter: Inlämningsuppgifter saknas till detta avsnitt
Fallstudie
Föreläsning 8 Skruvdragare
Tillämpningsexempel: Skruvdragare
PM synkronmotor, vinkelgivare, Mätning av vridmoment med trådtöjningsgivare. Sampling, vikningsdistorsion och antivikningsfilter.
Uppgift på synkronmotor som momentregleras, på föreläsningsblad.
U1:28 Uppgift på bryggkoppling med trådtöjningsgivare
Exempel på vikningsdistorsion
Övning 10
Repetitionsuppgigifter se länk till höger.
Självstudier 8, rekommenderade hemtal, tips mm
2.2 Analog multimeter, avsnittet "Mätning av likspänning"
Exempelvis kan följande uppgifter ge bra träning:
U1:2 (5Ώ//20kΏ), U1:3 Spänningskälla som belasatas, U1:63 Förenkling av komplicerad växelströmskrets genom att jämföra storleken på impedanser (bra koppling till U1:2), U1:54 Kylskåp modelleras med parallellkrets.